956 resultados para Kennedy, Vans, 1784-1846.
Resumo:
Mode of access: Internet.
Resumo:
1
Resumo:
Contains approximately 6800 manuscripts arranged chronologically by year for years 1752-1794. Approximately 100 are letters received or written by Lopez, his partner and father-in-law, Jacob Rodriguez Rivera, members of his family and company, and commercial agents pertaining to business activities and sailing orders for the captains of various ships. Several also refer to personal matters and acquaintances, including a series of six letters from Silas Cooke of White Hall (Middletown), R.I., to Aaron Lopez, asking his aid in returning a run-away slave (1776). The great majority of the collection consists of account records, bills of sale, orders, shipping agreements, lists of sailors on the various ships, repair records and cargo invoices. Of particular interest are a receipt for payment of a half-year's subscription to the "tzedakah" of Congregation Nefutzei Israel, Newport (1755) and several documents that reveal Lopez as a supplier of kosher meat and other religious articles to people in various parts of the colonies, Surinam, and Jamaica. Also included in this group are copies of sailing lists, documents pertaining to Lopez's naturalization which shed light upon the status of a Jew applying for citizenship in Massachusetts and a check to Lopez from the United States government for a loan made during the Revolutionary War (1779).
Resumo:
Mode of access: Internet.
Resumo:
First published in the United States Catholic Magazine, v. 5, 1846, p. [193]-220, under title: Lord Baltimore and the Maryland charter.
Resumo:
A continuation of Bulwer's Life of Palmerston.
Resumo:
Public or Civic Criminology : A Critique of Loader and Sparks
Resumo:
Contains business correspondence, accounts and documents relating to Jacob Franks of New York, his two sons, Moses and David, a nephew, Isaac, and a John Franks of Halifax, possibly a member of the family.
Resumo:
Digital image
Resumo:
Tutkielma käsittelee kuvataideyleisön muotoutumista Suomen Taideyhdistyksen piirissä 1800-luvun puolivälissä sosiaalihistoriallisesta näkökulmasta. Tärkein lähdemateriaali on Suomen Taideyhdistyksen arkisto, jonka avulla tarkastellaan laajemmin yhdistyksen ideaa, sen jäsenyyttä, maanlaajuista jäsenkartuntaa ja johtokunnan taiteen kannattajiin suuntaamaa missiota toiminnan alkuvuosikymmeninä. Yhdistyksen helsinkiläinen jäsenistö vuosina 1846−1865 on luokiteltu kymmeneen luokkaan jäsenluettelossa annettujen nimikkeiden perusteella. Lähdeaineiston ja sen pohjalta tehdyn luokittelun avulla analysoidaan pääkaupungin jäsenkuntaa ja sen suhdetta koko maan jäsenistöön. Jäsenkunnasta nostetaan esille myös joitakin kiinnostavia yksilöitä. Tutkielman pääasiallinen teoreettinen viitekehys on Sosiologi Everett Rogersin malli innovaatioiden diffuusiosta. Taiteen kannattaminen uutena ideana vertautuu tutkielmassa uuteen keksintöön ja sen leviämiseen. Tutkielmassa osoitetaan, että kuvataiteen saadessa 1800-luvun kuluessa uudenlaisia merkityksiä myös taiteen yleisö määrittyi uudelleen. Vuonna 1846 perustetulla Suomen Taideyhdistyksellä oli tässä ratkaiseva ja aktiivinen rooli. Taiteen kannattajakunnan ydin oli Helsingissä, jossa vaikutti yhdistyksen lähinnä korkeista virkamiehistä ja professoreista koostunut johtokunta. Taideyhdistyksen toiminnan vakiintuessa taiteen kannattamisen idea levisi ja sitä levitettiin yhä useammille paikkakunnille sekä laajempiin kansankerroksiin. Yhdistyksen jäsenkuntaan liittyi lähinnä säätyläistöä, mutta taidenäyttelytoiminta tavoitti myös alempia yhteiskuntaluokkia. Taideyhdistyksen helsinkiläisessä jäsenkunnassa virkamiehistön rooli oli suuri. Alkuvaiheessa liittyneet yhteiskunnalliselta statukseltaan korkeat henkilöt saivat hallitsijan vakuuttumaan toiminnan luotettavuudesta. Taiteen kannattajakunta muodostui kuitenkin kasvavassa määrin alemmasta virkamiehistöstä ja elinkeinojen harjoittajista. Merkittävä osuus oli myös Keisarillisen Aleksanterinyliopiston opettajilla ja siellä tutkinnon suorittaneilla. Tärkein taiteen pääkaupunkilaista kannattajakuntaa yhdistänyt sosiaalinen viitekehys olikin yliopisto. Sen antama koulutus, sivistys ja henkinen pääoma olivat taustalla suurimmalla osalla yhdistykseen Helsingissä liittyneistä. He kuuluivat pääsääntöisesti aktivoituvaan sivistyneistöön, joka syntyi sääty-yhteiskunnan vanhojen rakenteiden hämärtyessä ja yliopistotutkintojen saadessa yhä suurempaa yhteiskunnallista merkitystä.
Resumo:
Trabajo de contribución a la sistemática de peces carácidos, subfamilia Characinae. Género Cyrtocharax; su descripción.
Resumo:
Parte 1 - Leis
Resumo:
Elops lacerta is a juvenil's predator of all the fish species living in the same biotope. its preys follow three systematic orders: 1 - Fishes: they are the most important in the stomachal contents of Elops lacerta, and are dominated by clupeidae, mainly by Ethmalosa fimbriata; 2 - Shrimps: mainly the Peneidae, are not very important; 3 - Molluscs: they are the less important preys and are represented by only one Pelecypoda family: the Corbulidae. This earlier predator feeds rather at night than during the day. It has neither preferential prey nor apparent seasonal variations in its food habits.