991 resultados para Herbert S. Lowe
Resumo:
Digital Image
Resumo:
Digital Image
Resumo:
Digital Image
Resumo:
Digital Image
Resumo:
Digital image
Resumo:
Exchange of letters between Herbert Mueller and Rita Klein after Mueller's emigration to England in 1939; Rita Klein's attempt to obtain divorce; suicide attempt by her husband Leo Klein; correspondence through intermediaries after outbreak of World War II; notice of Rita Klein's deportation to Auschwitz; (translation from original German)
Resumo:
Contains correspondence, addresses and speeches, newspaper clippings, and published material relating primarily to Ehrmann's activity in the national and Boston chapter of the American Jewish Committee (1935-1970). Of special interest is material on the relation of the Committee to the American Jewish Conference (1943-1948), the relationship of American Jewry to the State of Israel, and the attitude of the Committee to the establishment of Israel. Also contains genealogical material, in German and in English, between Ehrmann and his relatives in Poland immediately prior World War II, and in Italy immediately after the war. Also contains letters and reports sent by Mrs. Sara Rosenfeld Ehrmann (b. 1895) by the American Jewish Joint Distribution Committee (JDC) and the United Jewish Appeal, dealing primarily with fund-raising matters.
Resumo:
Zeitschrift K.C. Blaetter (1932-1933); Festschrift of K.C., New York, 1946; Literaturwegweiser fuer den K.C., Berlin 1926; Hochschulhefte, 1921; misc. printings and publications of the K.C. including fraternity postcards with logos; clipping about the voyage of ship to St. Louis (1939).
Resumo:
Curriculum vitae, program for memorial for Herbert Dorn; clippings on Dorn exhibition.
Resumo:
Tutkielmassa selvitetään Herbert Olssonin käsitystä luonnollisen lain sisällöstä, sen suhteesta rakkauden vaatimukseen ja kultaiseen sääntöön. Lähteinä ovat Olssonin kaikki Lutheria käsittelevät tekstit, keskeisimpinä hänen väitöskirjansa Grundproblemet i Luthers socialetik sekä pääteoksensa Schöpfung, Vernunft und Gesetz in Luthers Theologie . Tutkielma jakaantuu johdannon jälkeen taustalukuun, kolmeen analyysilukuun ja loppukatsaukseen, jossa esitellään tutkimuksen tulokset. Taustaluvussa tehdään katsaus luonnollisen lain tulkintahistoriaan aikaisemmassa Luther-tutkimuksessa. Luvussa tulevat ilmi erot pohjoismaisen ja mannereurooppalaisen Luther-tutkimuksen välillä, edellisen painottaessa vahvasti luonnollista lakia, sen identtisyyttä ilmoitetun lain ja rakkauden lain kanssa sekä sen universaalisuutta kaiken moraalisen toiminnan ohjaajana. Tämän jälkeen, luvussa kolme tutkitaan systemaattisen analyysin avulla Olssonin tulkintaa Lutherin luonnonoikeuskäsityksistä sekä luonnollisen käsitteestä ja luodaan pohjaa seuraaville tutkimusluvuille. Luvuissa neljä ja viisi käsitellään luonnollista lakia sinällään, ensin Olssonin väitöskirjasta ja sen jälkeen hänen myöhemmästä tuotannostaan välittyvän kuvan kautta. Jo alusta asti Olssonin tulkintaa leimaa käsitys siitä, että luonnollinen laki kuuluu kaikille ihmisille, se on sisällöltään identtinen dekalogin ja muun ilmoitetun lain kanssa, ja että sen vaatimus voidaan tiivistää rakkauden vaatimukseksi, ts. kultaiseksi säännöksi. Kultainen sääntö koskee Olssonilla sekä suhdetta lähimmäiseen että Jumalaan, kun sen aiemmin ajateltiin liittyvän vain lähimmäissuhteeseen. Olsson ei kuitenkaan vedä kovin monia johtopäätöksiä siitä, kuinka kultainen sääntö suhteessa Jumalaan pitäisi ymmärtää. Ensisijaisesti luonnollisen lain mukaan eläminen vaikuttaa olevan Olssonin tulkinnassa samaa kuin Jumalan tahdon mukaan eläminen. Tästä seuraa kysymys, millainen on Jumalan tahto ja sitä kautta Jumalan luonto, johon luonnollisen lain oletetaan viittaavan. Tutkimuksessa tullaan siihen tulokseen, että Olsson ei oleta Jumalan luonnon olevan lahjoittava rakkaus. Myöskään luonnollinen laki ei vaadi ihmistä luopumaan hyvän tavoittelusta, vaan se juuri vaatii suuntautumista kohti hyvää. Näin ollen Olssonin tulkinnan taustalla ei ole lahjoittavan rakkauden malli luomakunnan järjestyksenä, vaan Augustinukselta ja skolastikoilta tuttu ordo caritatis -malli. Ihmisessä reaalisesti läsnä oleva, pyyteettömästi palveleva Kristus ei tästä syystä sovi Olssonin tulkintaan lainkaan, ja näin ollen hänen käsityksensä vanhurskaudesta on oltava lähinnä forenssinen, ei efektiivinen. Ylipäätään Jumalan ja ihmisen suhteessa on hänellä kyse tahdon suhteesta, ei ontologisesta Kristuksen ja ihmisen yhdistymisestä. Lahjoittavan rakkauden ja Jumala-suhteen ontologisen ulottuvuuden puuttumisen takia siis Olssonin Luther-kuva muodostuu voluntaristiseksi, Jumalan absoluuttista tahtoa korostavaksi. Toisaalta hänen tulkintansa saa myös skolastisia painotuksia, johtuen juuri hyvään suuntautuvan rakkauden korostamisesta. Kultainen sääntö vaikuttaa olevan enemmän vastavuoroisuuden sääntö kuin pyyteettömän rakkauden sääntö. Summa summarum: mainituista syistä johtuen luonnollisen lain, rakkauden vaatimuksen ja kultaisen säännön sisällöllinen ykseys jää Olssonilla hänen tavoitteistaan huolimatta saavuttamatta.
Resumo:
Discussão do Projeto nº 1.773-A, de 1956, que fixa a data para a mudança da Capital Federal. Apoio à mudança da Capital Federal em virtude de considerar não ter o Rio de Janeiro a austeridade necessária ao funcionamento de uma capital administrativa. Expectativa de que, em BrasÃlia, os deputados tenham condições ambientais e materiais para o melhor exercÃcio do mandato. Relatório do presidente da Companhia Urbanizadora da Nova Capital, Israel Pinheiro, sobre a exequibilidade da mudança da capital no prazo estipulado.
Resumo:
Discurso proferido durante a 1ª Sessão da Câmara dos Deputados na nova capital do paÃs. Alteração da Bandeira Nacional por decreto do Presidente da República sem audiência do Congresso Nacional.
Resumo:
Resposta a discurso de um Senador por Goiás, que lhe fez referências desairosas baseando-se em publicação deturpada feita por um jornal local de suas declarações sobre o problema do funcionamento de BrasÃlia como Capital da República. Apartes: Fernando Ferrari, Oliveira Brito, Pacheco Chaves, Wagner Estelita, Adauto Cardoso.
Resumo:
Size composition data of bigeye tuna taken from the eastern tropical Pacific Ocean by Japanese Prefectural experimental training vessels from 1958 to 1964 are examined. A gradient of increasing fish size from east to west is noted. Males increase in ratio over females for the entire range of lengths examined, and beyond 170 cm comprise more than 75 per cent of the total. The first semester of the year is important as a bigeye spawning season. A general relationship between sexual maturity and thermal structure of the water is discussed. At the end of their 12th quarter of life bigeye are about 114 cm long, by the 16th quarter, 137 cm and at the end of 20 quarters, about 153 cm. The long-line fishery in the eastern Pacific has had a marked effect on the size composition of the stocks of bigeye, but whether the fishing has driven the stocks below a point which could afford a maximum sustainable yield could not be determined. (PDF contains 55 pages.)