2 resultados para First-principles calculation
em Corvinus Research Archive - The institutional repository for the Corvinus University of Budapest
Resumo:
A fejlett társadalmak egészségügyi szolgáltató rendszerei napjainkban kettős kihívással néznek szembe: miközben a társadalom a szolgáltatási színvonal emelkedését, a hibák számának a csökkenését várja el, addig a költségvetési terhek miatt a költségcsökkentés is feltétlenül szükséges. Ez a kihívás nagyságában összevethető azzal, amellyel az USA autóipara nézett szembe az 1970-es évektől. A megoldást az autóipar esetében a konkurens „lean” menedzsment elvek és eszközök megértése és alkalmazása jelentette. A tanulmány arra keresi a választ, hogy vajon lehetséges-e ennek a megoldásnak az alkalmazása az egészségügy esetében is. A cikk az egészségügy problémájának bemutatása után tárgyalja a lean menedzsment kialakulását és hogy milyen módon került köztudatba. A tanulmány második felében a szakirodalomban fellelhető, a témával kapcsolatos tapasztalatokat foglalja össze, majd levonja a következtetéseket. = In developed societies healthcare service systems are facing double challenge; society expects service level to rise and the number of mistakes to drop, but at the same time, because of the overloaded budgets, cutting cost is also absolutely necessary. This challenge compares to the one the US automotive industry was facing in the 1970-s. In case of the automotive industry the solution was the comprehension and application of the principles and the tools of lean management. This study aims to answer the question whether it is possible to apply this solution also in the case of the healthcare system. The article first introduces the problems in the healthcare system, than describes the formation of lean management concept and its wide spread. The second half of the study summarizes the available knowledge in the literature and drives conclusions.
Resumo:
The aim of this paper is to build the stated preference method into the social discount rate methodology. The first part of the paper presents the results of a survey about stated time preferences through pair-choice decision situations for various topics and time horizons. It is assumed that stated time preferences differ from calculated time preferences and that the extent of stated rates depends on the time period, and on how much respondents are financially and emotionally involved in the transactions. A significant question remains: how can the gap between the calculation and the results of surveys be resolved, and how can the real time preferences of individuals be interpreted using a social time preference rate. The second part of the paper estimates the social time preference rate for Hungary using the results of the survey, while paying special attention to the pure time preference component. The results suggest that the current method of calculation of the pure time preference rate does not reflect the real attitudes of individuals towards future generations.