3 resultados para Admitting Department
em Helda - Digital Repository of University of Helsinki
Resumo:
The advertising business is often said to favour a modern, innovative language use. This is a statement not easily verified. Newspaper ads are in fact the genre of written language that linguists have paid the least attention to. People writing texts for newspaper ads are individuals representing contemporary language use. Advertisements representing different periods therefore diverge not only regarding the change of style and form advertising undergoes over time, but changes in the language itself also reflect the continuous process of alteration in a speech community. Advertisements and marketing material on the whole, are also read by many individuals who otherwise are not accustomed to reading at all. The marketing manager, the copywriter and the Art Director, in other words, produce texts that unconsciously function as language models. Changes are not created by, or urged on by linguistic expertise, but by ordinary users confronting other ordinary users. From a sociolinguistic perspective the widely diffused advertising language is therefore a most influential factor.
Resumo:
Reklam sägs använda ett modernt, gärna ett nyskapande språk. Detta är ett påstående som inte så lätt kan verifieras. Tidningsannonsen är troligen den skriftspråksgenre som har fått minst uppmärksamhet av språkforskare. De som skriver texten i en tidningsannons är personer som representerar det samtida språkbruket. Annonser som representerar olika tidsepoker skiljer sig därför från varandra inte bara genom att annonsen förändras i fråga om stil och form. Annonsens språk avspeglar också den språkliga förändringsprocess som kontinuerligt pågår i varje språksamhälle. Annonser, och marknadsföringsmaterial över huvud taget, läses också av många människor som i övrigt läser mycket litet eller kanske inte alls. Marknadsföraren, reklamskribenten (copywriter) och AD:n producerar m.a.o. texter som på ett omedvetet sätt kommer att vara språkmodeller för sina läsare. Förändringar i språket kreeras inte och drivs inte på av språkforskare, utan av vanliga språkbrukare i interaktion med andra språkbrukare. Sett ur ett sociolingvistiskt perspektiv har det vitt spridda reklamspråket därför inflytande på språket i samhället. Syftet med det reklamspråksprojekt som presenteras i föreliggande rapport är att analysera hur och när förändringar i svenskan som uppträder i Sverige dyker upp i annonser som skrivs på svenska i Finland. Reklam på svenska Finland under 1900-talet står i fokus, och tidningsannonser för Stockmanns varuhus i Helsingfors utgör primärmaterialet. Tidningsannonser för varuhuset Nordiska Kompaniet (NK) i Stockholm under motsvarande tid tjänar som jämförelsematerial. I denna rapport presenteras projektets syfte, de uppställda forskningsfrågorna, och resonemanget illustreras med exempel ur projektmaterialet. Rapporten innehåller också en beskrivning av projektets reklamdatabas och basfakta om material och metoder. -